hello 2022
Itt a farsang, áll a bál!
![Itt a farsang, áll a bál!_2](https://csepelplaza.hu/wp-content/uploads/2021/01/Itt-a-farsang-all-a-bal_2.jpg)
A farsangi időszak hagyományosan vízkereszttől (január 6.) húshagyókedd éjfélig tartó időszak, és jellemzően tényleg a vidám mulatozás, ünneplés időszaka, amit azután a húsvétot megelőző 40 napos nagyböjt követ. A farsang hossza változó, attól függ, hogy mikor van húsvétvasárnap. Húsvétvasárnaptól számoljuk vissza ugyanis a negyven hétköznapot, a szombatokkal és vasárnapokkal együtt összesen 46 napot a nagybőjt időszakáig.
A télbúcsúztató, tavaszváró vidám időszak néphagyományokban gazdag, így a jelmezes, álarcos bálok, a táncos mulatságok és a fánksütés is a mindennapok része. Ezek ugyanúgy hozzátartoznak ehhez az időszakhoz, mint a húsvéthoz a locsolás és a tojás, vagy a karácsonyhoz a szaloncukor és a karácsonyfa.
Idén húshagyókedd március 1-re esik, így tényleg elmondható, hogy tavaszváró időszak, hiszen a naptári tavasz első napjával ér véget a farsangi időszak is.
A farsangi időszak csúcspontja a karnevál, vagy ahogyan hagyományosan vidéken emlegetik, a farsang farka – az utolsó három napot foglalja magában. Ilyenkor nagy vigadalmak közepette űzik el az emberek a telet. Jó példa erre nálunk a híres mohácsi busójárás, de más országokban karneváli felvonulások is jellemzőek, gondoljunk csak a riói vagy a velencei karneválra.
A farsang nem egyházi ünnep, mint a húsvét, de szorosan kapcsolódik az ünnepkörhöz. Farsangi mulatságot már a középkorban is tartottak Európa-szerte, így természetesen Magyarországon is. A mulatságok mellett a párválasztás időszaka is volt, egyben fontos esküvőre készülő szezon. Ennek legfőbb oka az volt, hogy ezt követően a húsvéti böjt időszakában már tilos volt esküvőt tartani. Másrészt a nagy mulatságok amúgy is remek alkalmat szolgáltattak az esküvői előkészületekre, azaz az eljegyzésre.
A falvakban szokás volt, hogy a legények szervezték a bálokat. A lányok rokonaik közvetítésével bokrétát ajándékoztak a kiszemelt legénynek, aki, ha akarta, a farsang végén a kalapjára tűzte azt, ezzel jelezve nyilvánosan a szándékait. Ez volt tehát az eljegyzések időszaka, mintegy felkészülés az őszi házasságokra. Aki húshagyó keddig nem kelt el, annak az adott farsangi szezonban már nem is volt esélye.
A farsangi mulatozásokat természetesen a jelmezeken, táncon, zenén kívül a remek fogások, finom falatok, terített asztal is jellemzik. Régen úgy tartották, ha sokat ettek farsangkor, több lett a termés. A nagyböjt előtt mindenki jól tele ette magát finom levesekkel, húsokkal – húshagyókedd, ahogy neve is jelzi, a húsos ételek fogyasztásának utolsó napja – süteményekkel. A kocsonya is egy farsangkor gyakran főzött tradicionális ételnek számított. Sok helyen a szegény ember pudingjának is nevezték és nevezik még ma is.
Farsang időszakában jellemző étel volt a mindenki által ismert, bő zsírban sütött, könnyű, tojásos tészta, a fánk is. Töltött, vagy töltelék nélküli finomság a párkeresés időszakában gyakran került a lányok által kiszemelt férfiakhoz. Származása nem egyértelmű, több anekdota is köthető hozzá, az azonban biztos, hogy ma már elképzelhetetlen a farsangi mulatság nélküle.